Un bloc întreg din România, vândut la preţ de garsonieră. Se întâmplă în Anina, judeţul Caraş Severin. 13 blocuri cu patru etaje au fost scoase la vânzare. Fiecare bloc costă doar 49 de mii de euro.
Anunţul unui român pe site-urile de imobiliare a devenit viral. Acesta vinde 13 blocuri cu patru etaje, respectiv 166 de apartamente, cu doar 49.000 de euro. Mai mult, preţul este şi negociabil.
Blocurile sunt situate în oraşul Anina, din judeţul Caraş Severin şi beneficiază de o „poziţie de vis”, după cum spune vânzătorul pe site-ul unde a postat anunţul. Blocurile au apartamente cu două sau trei camere şi multe dintre ele au vedere către Semenic.
„De vanzare 13 blocuri cu 4 etaje , 166 apartamente de 2 sau 3 camere , la rosu , pozitie de vis , 800 m altitudine , vis a vis de Semenic !!!
Investitie imobiliara foarte , foarte ieftina ! Pretabil turism montan ! Case ptr seniori !
La 50 de km de Serbia , la 200 km de Ungariaa , la 90 de km de Herculane . 9 blocuri de P+4 (a cate 14 apartamente cu 2 camere de comandate ) si 4 blocuri P+4 ( cu 10 apartamente decomandate cu 3 camere cu balcoane )
Se poate vinde si separat cate 1 bloc , cu pretul de 49000 euro / bloc negociabil . Terenul pe care sunt construite blocurile are o suprafata de 5 hectare !” se mai arată în anunţul de vânzare.
„Povestea acestui loc sinistru, care arata acum ca un gulag pustiit, este legata de cel mai mare esec industrial al Epocii de Aur. Istoria sa incepe in ’71, cand sotii Ceausescu ajung in vizita in SUA. Afla de la serviciile secrete ca americanii au un proiect prin care vor sa scoata energie din aderea sisturilor bituminoase, care sunt un fel de roca imbibata cu ulei. In ’72 ajung in vizita in China, unde afla ca chinezii au zacaminte de sisturi bituminoase, dar n-au tehnologie sa le valorifice.
Asa ii vine Elenei Ceausescu, sefa atunci la Institutului de Cercetare in Chimie, ideea sa scoata curent din sisturi bituminoase si apoi sa vanda in Orient tehnologia. La Anina se descoperisera zăcăminte de şist bituminos, insa nu fusesera inca studiate din punctul de vedere al producerii energiei electrice. Acest lucru nu i-a impiedicat pe artizanii ideii sa aloce 1 miliard de dolari, aproape jumatate din suma folosita la constructia Casei Poporului, pentru acest proiect”, se arată într-o postare pe Facebook distribuită de File de istorie.