El a subliniat că pacienții care altădată acceptau necondiționat ordinele paternaliste ale medicilor „le cer adesea astăzi să-și justifice recomandările sau își caută a doua opinie pe Internet”.
„Pacientul de astăzi nu mai vine la medic cu încrederea și seninătatea de odinioară, nu mai crede fără să cerceteze că medicul îi vrea binele necondiționat și chiar atunci când crede acest lucru se întreabă: dar oare știe medicul care este binele meu? Cum de știe el care este binele meu? Lucrul acesta nu se întâmplă pentru că medicina s-a schimbat, ci pentru că, pe lângă valorile clasice care au guvernat buna practică a profesiei noastre, medicul trebuie să învețe să se plieze pe cerințele colective și individuale ale unei societăți și ale membrilor săi, ale căror valori s-au schimbat în spiritul filosofiei vremurilor moderne”, a afirmat Borcean, citat de Agerpres.
El a amintit că în ultimele 12-14 luni s-au petrecut evenimente care „au tulburat” sistemul sanitar, enumerând, printre altele, scandalurile HexiPharma, sindromul diareic hemolitic al copiilor din Argeș, conflictul de interese al unor medici oncologi care „ar fi beneficiat în mod oneros de o conferință de specialitate într-o destinație exotică pe spezele unei firme pharma, dar nu s-a dovedit până azi că acei medici, venind de acolo, ar fi prescris exclusiv sau cu predilecție medicamentele firmei sponsor”.
„A fost scandalul cu transplanturile, au fost scandaluri cu directori de spitale care au comis infracțiuni economico-financiare. Printre acestea s-au strecurat aproape săptămânal informații în legătură cu medici condamnați pentru luare de mită. Instanțele care dau sentințe definitive anunță C.M.R. Pentru a fi luate măsurile de punere în aplicare ale sentințelor și vă informez că nu trece o săptămână fără ca să nu primesc o astfel de tristă informare (…) Nota comună a tuturor acestora a fost că faptele, fiind petrecute în sistemul sanitar public — exclusiv public — indiferent în ce calitate s-au comis, medicii au fost vinovați nu pentru fapta comisă, ci pentru că erau medici”, a opinat Borcean.
Președintele CMR consideră că imaginea sistemului sanitar a fost „profund alterată” și că lumea îl percepe, în prezent, „ca pe un univers populat cu infractori”.
„Imaginea sistemului sanitar public ‘exclusiv public’ a fost profund alterată, s-a vorbit despre ‘cancer’, ‘feudalism’, ‘a face curățenie’, ‘a aerisi’, despre a ‘izgoni păianjenii’, despre a ‘arunca gunoiul’. Lumea din afară percepe acum sistemul sanitar public ca pe un coșmar nedefinit în spațiu și atemporal, ca pe un univers de realism magic, populat de infractori cinici, sistem în care intri pentru că nu ai încotro, dar trebuie să fii cu ochii-n patru. (…) Crede cineva că medicul român din sistemul sanitar public este cupid, avar, hoț, infractor, doar pentru că primește recunoștința adevăratei valori a muncii sale direct de la pacient, atâta vreme cât statul nu este în stare să recunoască, s-o asume și s-o plătească?”, a adăugat Borcean.
El este de părere că „sistemul sanitar public are multe lucruri ce trebuie îndreptate și că se impune reforma sa”, dar că „în niciun caz nu este falimentar”.
Gheorghe Borcean a subliniat că medicii au în comun „dorința de a practica profesia în cele mai bune condiții profesionale și individuale, cu realizarea celor mai mari satisfacții”.
„Onorabilitatea și respectabilitatea inclusiv prin venituri, dar nu numai. Nu există medic mulțumit dacă pacienții nu sunt mulțumiți”, a conchis Borcean.