„Sunt preocupată să nu folosesc funcția în a genera mai mult rău decât bine și de aceea, în ceea ce privește zona transparenței, a accesului la informații de interes public, preocuparea mea este să reamintesc angajamentul pe care ni l-am asumat de a supune în dezbatere publică anumite aspecte, dar înțeleg și argumentele de necesitate ale colegilor mei de a se face anumite reglementări într-un sector sau altul. (…)
Reperele generale pe care mi le propun vizează zona în care cadrul legal are prioritate, dar vă mărturisesc că nu plec de la premisa modificării acestor legi 544 și 52. Sunt parte din echipa colegilor care susțin că odată deschisă discuția pe acest subiect se mai poate întoarce și riscăm ca la finalul unui astfel de proces să avem un act normativ care să nu fie neapărat satisfăcător sub aspectul creșterii transparenței și de aceea, fără să resping această opțiune și să mă pronunț la inutilitatea ei, spun doar că o asemenea decizie nici nu o tergiversez, dar nu e prima mea opțiune, mai degrabă ne uităm la modificarea normelor și la elaborarea normelor pentru legea 52 privind transparența decizională, dar nici această decizie nu o voi lua mai devreme de luna martie”, a explicat ministrul, potrivit Agerpres.
Ea a subliniat că interesul este de a găsi „conformitatea cu minimalul din lege”.
Radu Puchiu, secretar de stat la Cancelaria primului ministru, a afirmat că „Parteneriatul pentru o guvernare deschisă” presupune furnizarea de informații legate de achiziții publice, sănătate.
„Vom premia aplicații care au la bază aceste date sau vizualizări de date, care au la bază date din achiziții sau sănătate. Credem că e un efort important cerut de public. (…) Noi facem partea de a le pune pe o platformă și trebuie transpuse în ceva util pentru cetățeni — aplicații, vizualizări”, a spus Puchiu.
Prezent la dezbatere, Gunnar Haereid, viceguvernator al regiunii Sogn og Fjordane din Norvegia, a vorbit despre transparența deciziilor în țara sa, prilej cu care a arătat că toate hotărârile guvernamentale importante ar trebui să fie dezbătute public până la trei luni.
„Depinde despre ce fel de interes vorbim — despre unul care determină politica externă sau despre unul de interes local. (…) Uneori, deciziile publice dețin un rol important în formarea deciziilor finale”, a spus viceguvernatorul.
Dezbaterea a fost organizată de Expert Forum (EFOR) și Centrul Român de Politici Europene (CRPE) în cadrul proiectului „Cetățenia activă — un instrument puternic pentru consolidarea statului de drept”, finanțat cu 90.000 de euro de Guvernul norvegian. Evenimentul vine în contextul în care se discută despre modificarea legislației pentru accesul la informații și transparența decizională.
Citeşte şi